Klimatanpassning inom Sveriges kommuner En intervju-, enkät- och litteraturbaserad studie med fokus på arbetsprocesser och utvärderingsmetoder kring åtgärder mot vattenrelaterade problem - ANDERSSON, Tova; CARLBERG, Måns; ENGSTRÖM, Daniel; FORSBERG, Markus; HILLBOM, Edward; SONESSON, Alva (My University, 2023)
Klimatförändringar till följd av global uppvärmning bär med sig översvämningar och torka som allvarliga följdeffekter. Extremväder har blivit mer förekommande redan här och nu, och beräknas öka i allt större utsträckning i och med den ökade mängden växthusgaser i atmosfären. För att skydda samhällens kritiska funktioner krävs klimatanpassningsåtgärder och stadsplanering som skapar kapacitet att hantera framtida risker och kritiska situationer till följd av klimatförändringarna. Utvärderingar av dessa åtgärder samt en välfungerande arbetsprocess är förutsättningar för att Sveriges kommuner ska lyckas i sitt klimatanpassningsarbete. Idag saknas tydlig information kring huruvida klimatanpassningsåtgärder utvärderas och hur arbetsprocessen ser ut i Sveriges kommuner. Syftet med denna rapport är således att titta närmare på utvärderingsprocessen och arbetssättet kopplat mot klimatanpassningsåtgärder hos landets kommuner. Fokus riktas mot problem kopplat till vatten i form av översvämningar och torka. Rapporten besvarar frågeställningar om skillnader i klimatanpassningsarbetet mellan kommuner med olika storlek samt mellan olika länder för att sätta Sveriges arbete i relation till andra länders. Undersökningen utförs genom litteratustudie, enkätstudie med svar från 77 av landets 290 kommuner samt semistrukturerad intervjustudie med tre utvalda kommuner för att även få en djupare inblick i arbetsprocessen. Enkätstudien visade att majoriteten av kommunerna anser att utvärderingar är av stor vikt, men endast ungefär hälften utvärderar sina åtgärder. Det saknas dessutom ofta ett standardiserat arbetssätt när det kommer till utvärderingar och ansvarsfördelning inom kommunerna. Utvärderingarna sker ofta på projektspecifika sätt, och vanligt förekommande är också att dokumentationen av utvärderingarna saknas eller är bristfällig. Intervjustudien styrkte även detta, samt belyste problematiken kring struktur, arbetsfördelning och samordning mellan förvaltningar inom kommuner. I många projekt är det oklart vem som bär ansvar för klimatanpassningen samt vem som står för den ekonomiska insatsen. Många förvaltningsansvariga inom kommuner önskar också få större gehör från politiker, både gällande prioritering och budget för att få genomföra klimatanpassningsåtgärder. Ytterligare ett utvecklingsområde är informationsutbytet mellan kommuner och aktörer för att underlätta arbete med nya typer av projekt. Detta skulle kunna vara av särskilt stor vikt för mindre kommuner med begränsade resurser och som på flera sätt är i större behov av information från redan utförda och lyckade projekt. Arbetet har också visat på att andra länder har kommit långt i klimatanpassningsarbetet och att det därifrån således kan hämtas inspiration och kunskap. Således finns stor förbättringspotential inom kommuner för att arbetsprocessen och utvärderingsmetoder ska fungera på ett mer optimalt sätt. Då klimatförändringar blivit mer aktuellt först på senare år är klimatanpassningsarbetet i uppstartsfas hos landets kommuner. Detta har i sig föranlett att såväl struktur som arbetssätt inte standardiserats ännu. I arbetet med att skapa samhällen rustade för att klara konsekvenser orsakade av klimatförändringar är därför ett standardiserat arbetssätt och ett bredare samarbete främst genom informationsutbyte nycklar.
Keywords: dagvatten, torka, översvämning, klimat, klimatanpassning, klimatanpassningsarbete, kli matanpassningsåtgärd, arbetsprocess, dagvattenhantering, utvärdering, utmaningar, inter vjustudie, enkätundersökning, SMHI:s lathund för klimatanpassning, statistisk jämförelse, Göteborg, Växjö, Gotland, Nederländerna, Australien