Kartläggning och analys av utrednings- och diagnostiseringsprocess inom sjukvården En studie inom Barn- och ungdomspsykiatri vid Skaraborgs sjukhus Skövde Examensarbete - Frid, Jonas; Kindemark, Victor (My University, 2016)
E2016:079 Väntetid inom vården är en kritisk faktor för att upprätthålla god vård och kunna möta de krav som föreligger, i form av vårdgaranti. Inom barn och ungdomspsykiatrin är utredning och diagnostisering av patienter med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar en viktig del av den tillhandhållna vården. Inom barn och ungdomspsykiatrin i Skaraborg gjordes år 2015 stora förändringar som medförde att avdelningen i Skövde fick en ökad mängd patienter att utreda och diagnostisera. Utredning och diagnostisering av patienter genomförs i Skövde av Barnneurologiska mottagningen. Vid genomförandet av förändringen ökades inte mottagningens utrednings-kapacitet vilket har lett till att väntetiderna för patienterna blivit långa. Till följd av det ökade antalet patienter blir kötiden förlängd och mottagningen klarar inte av att möta kraven på vårdgaranti. Utredningarna inom mottagningen består till störst del av utredningar rörande patienter med frågeställning autism. Syftet med arbetet är därför att ge förbättringsförslag, med mål att reducera kötid, för nuvarande utrednings- och diagnostiseringsprocess för patienter med frågeställningen autism. För att uppfylla arbetets syfte genomfördes en processkartläggning av utrednings- och diagnostiseringsprocessen. Data samlades in för att analysera om kapacitet binds för personalen på grund av processens utformning och därigenom förlänger kötiden. Analysen av processen visade att kapacitet binds i processen till följd av den teamstruktur som används i processen, att det genomförs många utredningar samtidigt och att det saknas tydliga definitioner för när aktiviteter bör genomföras. Framtagna förbättringsförslag för processen visar att utformningen av dagens process kan förändras så att kapacitet frigörs och kötiden reduceras. Det finns möjlighet att förändra dagens teamstruktur så att kapacitet frigörs. Framtagna förbättringsförslag visat att antalet utredningar som genomförs samtidigt kan reduceras genom att förkorta processens genomloppstid. Definitioner kan förtydligas genom att införa standard och därigenom reducera risken att aktiviteter genomförs i onödan. En kombination av förbättringsförslag som kan beräknas teoretiskt visar att kapacitet kan frigöras och kan användas till att öka antal utredningar med 9,2 stycken per år. Frigjord kapacitet för några förbättringsförslag kan inte beräknas teoretiskt då data saknas om vilken kapacitet som binds. Genom diskussion av förbättringsförslagen visas att det finns möjlighet att reducera kötiden till processen. Diskussionen visar att kombinationen av de förbättringsförslag som kan beräknas teoretiskt potentiellt kan reducera kötiden med 8,5 procent. Diskussionen visar att övriga framtagna förbättringsförslag som inte kan beräknas teoretiskt gemensamt bedöms kunna reducera kötiden ytterligare.
Keywords: Transport; Övrig industriell teknik och ekonomi; Transport; Other industrial engineering and economics